Selv om høsten burde komme som en lettelse for allergikere, er nesa fortsatt tett, øynene hovne og pusten tung. En ukjent synder er forklaringen.(Illustrasjonsfoto: Shutterstock / NTB)
Høsten er den nye allergisesongen
POPULÆRVITENSKAP: Årets pollensesong er over. Tiden for kløende øyne, rennende nese og pipende pust er forbi. Allergimedisinene kan endelig pakkes bort. Eller må vi kanskje vente?
Randi FalnesOlsenOverlege ved UNN og PHD-kandidat, UiT Norges arktiske universitet
Om
våren og sommeren, når bjørka spretter og gresset blomstrer, opplever 20-25
prosent av Norges befolkning at formen blir dårligere. Høsten burde komme som
en lettelse, fordi plantenes blomstring er over og pollenkalenderen er tom. Det
finnes ingen åpenbare triggere, allergener, for luftveisallergi.
Likevel
er nesa fortsatt tett, øynene hovne og pusten tung. Det er fremtredende og
plagsomt, uforklarlig og frustrerende, og det skjer hvert år utover i august og
gjennom hele september. Kan det være det gule høststøvet fra bjørka som er
problemet?
Bjørkerust om høsten er kommet for å bli, og allergimedisinene må nok stå fremme en stund til.
For
tiden foregår forskning som fokuserer på bjørkerust, en sopp som angriper
bjørketrær, som mulig årsak til sesongallergi om høsten.
Bjørkerust – en uventet
synder
Høsten
betraktes vanligvis som en fredelig tid for personer med allergi. Allergi mot
bjørkerust medfører imidlertid at øynene kan bli like kløende, nesen like
rennende og pusten like pipende som ved pollenallergi om vår og sommer. Bruk av
allergimedisiner kan heldigvis hjelpe, men for de som rammes starter gjerne
høsten med sykdom og fravær, redusert arbeidskapasitet og avbrutt
hverdagsrytme.
Det
betyr at klar og skarp høstluft erstattes av tung og dyster inneluft, lange
turer i skog og mark blir til effektive kjøreturer til nærmeste apotek, og i
stedet for bærplukking og soppsankning hentes det ut øyedråper og nesespray.
Dette er langt fra ideelt, det går ut over trivsel og livskvalitet, og berører
stadig flere av oss.
I
Norge finnes bjørkerustsopp overalt hvor vi har bjørk, men i størst mengder
nordpå og i fjellskogen sørpå. Dannelsen og spredningen av sporer skjer om
høsten - tilbakevendende og repeterende, år etter år - i en periode som
strekker seg fra midten av august til tidlig i oktober.
Sporene er godt synlige
som gule prikker på undersiden av bjørkebladene, samt at de kan ses som gult
støv på for eksempel vannoverflater, vindusruter eller klær. Høyere
temperaturer, økt luftfuktighet og mer nedbør gir gode vekstvilkår for
bjørkerust, som har økt kraftig både i mengde og geografisk utbredelse de siste
10-15 årene.
Annonse
Sesongallergi
om høsten har over tid vært vanskelig å forklare, men sporer fra bjørkerustsopp
ser ut til å representere et luftveisallergen vi ikke tidligere har vurdert.
I
Norsk bjørkerustallergistudie har 250 deltakere registrert høstallergiske
symptomer, samt latt seg undersøke med nyutviklede tester for påvisning av
allergi mot bjørkerust. Resultatene viser at deltakernes allergiske plager
korresponderer med spredning av bjørkerustsporer, og at plagene avtar når
bjørkerustsporene forsvinner.
Sporer av bjørkerustsopp på bjørkeblad(Foto: Elin Ørbeck Vallevik)
En
slik symptomvariasjon er karakteristisk og helt typisk for det som kjennetegner
sesongallergi, og bekrefter langt på vei at bjørkerust er en hittil ukjent
kilde til sesongallergi om høsten.
Luftveisallergi blir
stadig mer utbredt
Allergiske
luftveissykdommer er blant de vanligste kroniske sykdomstilstandene som finnes.
Cirka
1 million nordmenn rammes, og de samfunnsøkonomiske kostnadene er store.
Pollenallergi alene koster det norske samfunnet 10 milliarder kroner i året,
med utgifter knyttet til høyere forbruk av helsetjenester og medisiner,
kombinert med økt sykmelding og redusert produktivitet i arbeidslivet.
Over
de siste tiårene er det avdekket en bekymringsfull økning i forekomsten av
luftveisallergi. Den moderne livsstilen med industrialisering og urbanisering
påvirker oss, og øker vår allergiske mottakelighet.
Samtidig bidrar
luftforurensning og klimaendringer med global oppvarming og skiftende
metrologiske forhold til å endre det vi utsettes for. Allergisesongen utvides -
den varer lengre, mengden allergener øker og nye allergifremkallende faktorer
introduseres.
Annonse
Kommet for å bli
Oppdagelsen
av bjørkerust gjør sesongallergi om høsten mindre gåtefullt og mystisk, men
plagene og lidelsen er likefullt det samme. Å vite hva som er årsaken kan
likevel være av stor verdi. Symptomer og ubehag blir ofte lettere å tolerere når
du har en forklaring. Samtidig blir gjerne omgivelsene mer imøtekommende og
aksepterende, og utfordringer i hverdagen kan bli enklere å mestre.
Det
gjenstår fortsatt en del arbeid før pålitelige testmetoder og
kartleggingsverktøy er etablert og tilgjengelig, men bedre kunnskap om og
forståelse av høstallergi og deres allergener vil skape bedre vilkår for
forebyggende tiltak og utvikling av god, potensielt helbredende behandling.
Imens
må vi forberede oss på at allergisesongen ikke er over. Den gyldne, fine
årstiden er ikke fri for allergener. Bjørkerust om høsten er kommet for å bli,
og allergimedisinene må nok stå fremme en stund til.
Kilder:
van
Daalen, K.R., et al., The 2022 Europe
report of the Lancet Countdown on health and climate change: towards a climate
resilient future. Lancet Public Health, 2022. 7(11): p. e942-e965.
Dierick,
B.J.H., et al., Burden and socioeconomics
of asthma, allergic rhinitis, atopic dermatitis and food allergy. Expert Review of Pharmacoeconomics
& Outcomes Research, 2020. 20(5):
p. 437-453.
Helsedirektoratet.no
Papadopoulos,
N.G., et al., Research needs in allergy:
an EAACI position paper, in collaboration with EFA. Clin Transl Allergy, 2012. 2(1): p. 21.
Pacheco,
S., et al., Climate Change and Global
Issues in Allergy and Immunology. Journal
of Allergy and Clinical Immunology, 2021. 148.